Profesores en TikTokestrategias y recursos creativos para la divulgación y viralización de contenido. ¿Una evolución en la educación?
- Sánchez-López, Iván 1
- Roig-Vila, Rosabel 1
- Manotas Salcedo, Edna 2
-
1
Universitat d'Alacant
info
-
2
Universidad del Norte
info
ISSN: 0211-2175, 2340-5236
Any de publicació: 2023
Títol de l'exemplar: Cibercultura en els mitjans socials: ciutadania, educació i creativitat a través dels nous llenguatges
Número: 69
Pàgines: 93-112
Tipus: Article
Altres publicacions en: Anàlisi: Quaderns de comunicació i cultura
Resum
TikTok està experimentant un creixement exponencial, especialment entre les generacions més joves. En el context educatiu, alguns professors utilitzen la plataforma per divulgar i viralitzar publicacions personals. En aquesta recerca, es fa servir l’anàlisi del discurs multimodal juntament amb la teoria fonamentada i el mètode comparatiu constant per conèixer i interpretar els recursos i les estratègies que empren els professionals de l’educació per crear continguts. Es comprova que els professors utilitzen diferents tipus d’abastabilitats (affordances) de la plataforma TikTok. En les abastabilitats tecnològiques, destaca el recurs del vídeo curt i el pla selfie i la veu pròpia per al posicionament identitari, per sobre de la música o la fonomímica. En les abastabilitats socials, es troben el seguiment de tendències, el to desenfadat i optimista, els jocs i l’humor. En les abastabilitats heretades, la pissarra i el retolador, la centralitat dels exàmens o la persistència de l’aula s’introdueixen en la virtualitat. Es produeix un fenomen tensional entre aquests analogismes i la direcció oposada: la «tiktokificació» de l’espai educatiu. En certs perfils, la finalitat educativa és substituïda per una orientació cap al creixement personal en la xarxa i la promoció i comercialització de productes, imitant processos propis dels influencers. També es detecta una sobreexposició de l’alumnat en coreografies i indicadors de sexualització del contingut, en una apropiació del rol de professor amb finalitats instrumentals. Alhora, la plataforma possibilita la visibilitat de l’exercici de perfils de caràcter educatiu que ofereixen una accessibilitat expandida a continguts pedagògics molt específics i concrets, sense que això es consolidi en la implementació d’estratègies de microaprenentatge, ni suposin una ruptura radical amb l’educació tradicional.
Referències bibliogràfiques
- ADNAN, N.; RAMLI, S. e ISMAIL, S. (2021). «Investigating the usefulness of TikTok as an educational tool». International Journal of Practices in Teaching and Learning, 1 (2), 1-5.
- ALEKHIN, V. K. (2021). «Osnovnye printsipy raboty algoritmov TikTok [Basic principles of TikTok algorithms]». Vek informatsii, 5 (2), 53-65. https://doi.org/10.33941/age-info.com52(15)7
- ATTWOOD, F. (2006). «Sexed up: Theorizing the sexualization of culture». Sexualities, 9 (1), 77-94. https://doi.org/10.1177/1363460706053336
- BELL, P. (2001). «Content analysis of visual images». En: VAN LEEUWEN, T. y JEWITT, C. (eds.). The handbook of visual analysis. Newbury Park: Sage Publications, 10-19.
- BHANDARI, A. y BIMO, S. (2022). «Why’s Everyone on TikTok Now? The Algorithmized Self and the Future of Self-Making on Social Media». Social Media + Society, 8 (1). https://doi.org/10.1177/20563051221086241
- BIDDLE, S.; RIBERIRO, P. V. y DIAS, T. (2020). «Invisible censorship: TikTok told moderators to suppress posts by ‘ugly’ people and the poor to attract new users». The Intercept. Recuperado de https://theintercept.com/2020/03/16/tiktok-app-moderators-users-discrimination/ [Fecha de consulta: 22/04/023].
- BUCKNELL-BOSSEN, C. y KOTTASZ, R. (2020). «Uses and gratifications sought by pre-adolescent and adolescent TikTok consumers». Young Cons, 21, 463-478. https://doi.org/10.1108/YC-07-2020-1186
- CASTILLEJOS, B. (2021). «Ambivalencia en TikTok: aprendizaje permanente y riesgos de seguridad coexistiendo». Revista de investigación educativa de la Rediech, 12. https://doi.org/10.33010/ie_rie_rediech.v12i0.1294
- CATALÀ, J. M. (2019). «Los influencers y el marketing digital, una convivencia necesaria». Oikonomics, 11. https://doi.org/10.7238/o.n11.1903
- CHEUNG, R. y VOGEL, D. (2011). «Can Facebook Enhance the Communications between Teachers and Students?». The International Journal of Learning: Annual Review, 17 (11), 385-398. https://doi.org/10.18848/1447-9494/cgp/v17i11/47356
- CORBETTA, P. (2007). Metodología y técnicas de investigación social. Madrid: McGraw Hill.
- FUNG, A. y HU, Y. (2022). «Douyin, storytelling, and national discourse». International Communication of Chinese Culture, 9, 139-147. https://doi.org/10.1007/s40636-022-00259-z
- GLASER, B. (1992). Basic of grounded theory analysis: emergence versus forcing. Mill Valley: Sociology Press.
- GLASER, B. G. y STRAUSS, A. L. (1967). The discovery of grounded theory: strategies for qualitative research. Londres: Aldine.
- HARTUNG, C.; HENDRY, N. A.; ALBURY, K.; JOHNSTON, S. y WELCH, R. (2022). «Teachers of TikTok: Glimpses and gestures in the performance of professional identity». Media International Journal. https://doi.org/10.1177/1329878X211068836
- HEYANG, T. y MARTIN, R. (2022). «Teaching through TikTok: a duoethnographic exploration of pedagogical approaches using TikTok in higher dance education in China and Norway during a global pandemic». Research in Dance Education. https://doi.org/10.1080/14647893.2022.2114446
- HU, Y. (2020). «Research on the commercial value of TikTok in China». Academic Journal of Business & Management, 2 (7). https://dx.doi.org/10.25236/AJBM.2020.020706
- HUEBNER, E. J. (2022). «TikTok and museum education: A visual content analysis». International Journal of Education Through Art, 18 (2), 209-225. https://doi.org/10.1386/eta_00095_1
- JIA, L. y LIANG, F. (2021). «The globalization of TikTok: Strategies, governance and geopolitics». Journal of Digital Media & Policy, 12, 273-292. https://doi.org/10.1386/jdmp_00062_1
- KENNEDY, M. (2020). «If the rise of the TikTok dance and e-girl aesthetic has taught us anything, it’s that teenage girls rule the internet right now: TikTok celebrity, girls and the Coronavirus crisis». European Journal of Cultural Studies, 23 (6), 1069-1076. https://doi.org/10.1177/1367549420945341
- KHLAIF, Z. y SALHA, S. (2021). «Using TikTok in Education: A Form of Micro-learning or Nano-learning?». Interdisciplinary Journal of Virtual Learning in Medical Sciences, 12 (3), 2-7. https://doi.org/10.30476/ijvlms.2021.90211.1087
- LEE, YJ. (2022). «Language learning affordances of Instagram and TikTok». Innovation in Language Learning and Teaching, 17 (2), 1-16. https://doi.org/10.1080/17501229.2022.2051517
- LIU, Y. (2023). «TikTok’s Influence on Education». Journal of Education, Humanities and Social Sciences, 8, 277-280.
- LYONS, K. (2021). «TikTok says it has passed 1 billion users». The Verge. Recuperado de https://www.theverge.com/2021/9/27/22696281/tiktok-1-billion-users [Fecha de consulta: 20/04/23]
- MCCRORY, A.; BEST, P. y MADDOCK, A. (2022). «“It’s just one big vicious circle”: young people’s experiences of highly visual social media and their mental health». Health Educ Res, 37 (3), 167-184. https://doi.org/10.1093/her/cyac010
- MENG, K. S. y LEUNG, L. (2021). «Factor influencing TikTok engagement behaviors in China: An examination of gratifications sought, narcissism and the Big Five personality traits». Telecommunications Policy, 45 (7). https://doi.org/10.1016/j.telpol.2021.102172
- MONTAG, C.; YANG, H. y ELHAI, J. D. (2021). «On the Psychology of TikTok Use: A First Glimpse From Empirical Findings». Front. Public Health, 9. https://doi.org/10.3389/fpubh.2021.641673
- OMAR, B. y DEQUAN, W. W. (2020). «Watch, Share or Create: The Influence of Personality Traits and User Motivation on TikTok Mobile Video Usage». International Association of Online Engineering. Recuperado de https://www.learntechlib.org/p/216454/
- REZENDE, F.; VAN KRUISTUM, C. y VAN OERS, B. (2016). «Teachers and Facebook: using online groups to improve students’ communication and engagement in education». Communication Teacher, 30, 228-241. https://doi.org/10.1080/17404622.2016.1219039
- RONZHYN, A.; CARDENAL, A. S. y BATLLE RUBIO, A. (2022). «Defining affordances in social media research: A literature review». New Media & Society. https://doi.org/10.1177/14614448221135187
- SÁNCHEZ-LÓPEZ, I.; ROIG-VILA, R. y PÉREZ-RODRÍGUEZ, A. (2022). «Metaverse and education: the pioneering case of Minecraft in immersive digital learning». Profesional de la información, 31 (6). https://doi.org/10.3145/epi.2022.nov.10
- SCHELLEWALD, A. (2021). «Communicative Forms on TikTok: Perspectives from Digital Etnography». International Journal of Communication, 15, 1437-1457.
- SEIFERT, T. (2016). «Involvement, collaboration and engagement: Social networks through a pedagogical lens». Journal of Learning Design, 9 (2), 31-45. https://doi.org/10.5204/jld.v9i2.272
- THUMIM, N. (2012). Self-representation and digital culture. Nueva York: Springer.
- VIZCAÍNO-VERDÚ, A. y ABIDIN, C. (2023). «TeachTok: Teachers of TikTok, micro-celebrification, and fun learning communities». Teaching and Teacher Education, 123. https://doi.org/10.1016/j.tate.2022.103978
- WAHID, R.; KARJALUOTO, H.; TAIMINEN, K. y ASIATI, D. I. (2023). «Becoming TikTok Famous: Strategies for Global Brands to Engage Consumers in an Emerging Market». Journal of International Marketing, 31 (1), 106-123. https://doi.org/10.1177/1069031X221129554
- YÉLAMOS-GUERRA, M. S.; GARCÍA-GÁMEZ, M. y MORENO-ORTIZ, A. J. (2022). «The use of Tik Tok in higher education as a motivating source for students». Porta Linguarum Revista Interuniversitaria de Didáctica de las Lenguas Extranjeras, 38, 83-98. https://doi.org/10.30827/portalin.vi38.21684
- YIN, J.; GOH, T.; YANG, B. y XIAOBIN, Y. (2021). «Conversation technology with micro-learning: the impact of chatbot-based learning on students’ learning motivation and performance». Journal of Educational Computing Research, 59 (1), 154-177. https://doi.org/10.1177/0735633120952067
- ZGHEIB, G. E. y DABBAGH, N. (2020). «Social media learning activities (SMLA): Implications for design». Online Learning, 24 (1), 50-66. https://doi.org/10.24059/olj.v24i1.1967